Záleží nám na vašom súkromí
Pomocou súborov cookie a súvisiacich technológií, ako aj spracovaním vašich údajov môžeme lepšie prispôsobiť zobrazovaný obsah vašim potrebám.Udelením súhlasu s ukladaním informácií na vašom koncovom zariadení alebo s prístupom k informáciám a spracovaním údajov, a to aj v oblasti profilovania, trhu a štatistickej analýzy, budete môcť na stránkach Allegro ešte ľahšie nájsť presne to, čo hľadáte a čo potrebujete.Správcami vašich údajov bude spoločnosť Allegro, ako aj niektorí partneri, s ktorými spolupracujeme.
Jednoduchšie používanie našich stránok, zobrazovanie a meranie personalizovaného obsahu a reklám, vytváranie štatistík a zlepšovanie funkčnosti.Súhlas je dobrovoľný. Môžete ho kedykoľvek odvolať alebo obnoviť v záložke Nastavenia súborov cookie na hlavnej stránke. Odvolanie súhlasu nemá vplyv na zákonnosť spracovania vykonaného pred odvolaním.
zásady používania súborov cookiezásady ochrany osobných údajovOpis
Veľká noc patrí medzi najobľúbenejšie sviatky vo veľkej časti sveta. Sú to sviatky jari, ktoré oslavujú prebúdzanie prírody, jej plodnosť, nádej a lásku. Veľkonočné zvyky a tradície sa líšili dedine od dediny a predtým prebiehali počas veľkonočného obdobia, ktoré trvalo šesť nedeľ. Ich úlohou bolo zbaviť sa všetkého starého, očistiť domácnosť i telo od chorôb, pripraviť sa na znovuzrodenie prírody. Pôvod veľkonočných sviatkov Veľká noc je najvýznamnejšími kresťanskými sviatkami. Majú pripomínať zmŕtvychvstanie Ježiša Krista, ktoré malo nastať tri dni po jeho ukrižovaní. Veľká noc je sviatkom pohyblivým, ktorý pripadá každý rok na iný dátum – na nedeľu nasledujúcu po prvom jarnom splne. Ak prvý jarný spln pripadne na nedeľu, oslavuje sa Veľká noc až ďalšiu nedeľu. Pondelok veľkonočný podľa týchto pravidiel tak môže pripadnúť na deň v rozmedzí od 23. marca do 26. apríla. Pašiový týždeň Posledný týždeň dlhého pôstneho obdobia pripomína utrpenie Ježiša Krista a každý deň má svoje pomenovanie: Modrý pondelok - v kostoloch sa vyvesovali modré látky Šedivé utorok - gazdinky vymetali pavučiny a upratovali Škaredá (čierna ) streda - vymetali mu to zostalo každú stredu v roku, v tento deň zradil Judáš Ježiša. Zelený štvrtok – v tento deň by sa mali jesť zelené jedlá (špenát, žihľavy, žerucha a pod. ), aby bol človek zdravý, zvony odlietajú do Ríma a dedinami obchádzajú až do soboty klapači, chlapci s rapkáčmi a klapačmi. Veľký piatok – je dňom smútku, pretože Ježiš bol vypočúvaný, odsúdený a ukrižovaný. V niektorých mestách sa hrajú pašiové hry. Podľa starobylých povier sa v týchto dňoch otvárala krajina s pokladmi, nesmelo sa orať a kopať na poli, neprala sa bielizeň. Biela sobota – deň, keď bol Ježiš ukladaný do hrobu. Doma sa bielilo, varili a piekli sa obradné pokrmy, piekli sa mazance a baránkovia, muži a chlapci plietli korbáčiky, zdobili sa vajíčka. Veľkonočná nedeľa (Boží hod veľkonočné) je najväčším sviatkom celého liturgického roka. Jedli sa pokrmy posvätené v kostole a každý, kto do domácnosti prišiel, musel byť takým jedlom obdarovaný. Veľkonočný (Červený) pondelok je dnes najobľúbenejším dňom hlavne mužov. V tento deň sa malo darovať červené vajcia a dievča malo byť vyšľahané, aby bolo celý rok zdravé. Veľkonočný pondelokVeľká noc je najvýznamnejším kresťanským sviatkom v roku. Avšak veľká noc má dlhoročnú tradíciu a jedná sa o oslavu jari. Veľká noc vznikla z latinského pascha, ktoré prekladáme ako prechod či prejdenie a jedná sa o oslavu zmŕtvych vstaní Ježiša. Práve ukrižovanie Ježiša bolo neďaleko od židovského sviatku pesach – oslava oslobodenia Izraelitov Mojžišom z egyptského otroctva. Veľká noc nemá v našom kalendári stály dátum, sú vypočítavané práve podľa veľkej noci kedy bol Kristus vzkriesený. Celé veľkonočné obdobie trvá 50 dní od Veľkej noci do tzv. Turíc, pričom pre väčšinu z nás znamená oslavu Veľkej noci pár dní voľna navyše, ktoré sú s ich oslavou spojené. Celý veľkonočný týždeň: Modré (niekedy žltý pondelok) Šedivé utorok Popolcová streda Zelený štvrtok Veľký piatok Biela sobota Boží hod veľkonočný (pripadá vždy na nedeľu) Veľkonočný pondelok Práve k Veľkonočnému pondelku sa viažu tradície. Najčastejšie je pletenie korbáčov a farbenie vajíčok. Väčšinou chodia na koledu chlapci a vyšupávajú dievčatá aby neuschli. A v niektorých kútoch našej republiky sa raz za 4 roky táto tradícia obracia a chodí šupať dievčatá - jedná sa o priestupný rok. Ďalšou tradíciou koledy je polievanie vodou a samozrejme tá najpríjemnejšia časť – obdárovávanie. Tradičné maľované vajíčka - kraslice v dnešnej dobe často nahrádzajú čokoládové vajcia či rôzne sladkosti av neposlednom rade aj niečo na zahriatie. Srdce z vetvičiek s kvietkami a motýlikami 24 cm
Niektoré texty boli preložené automaticky. Dajte nám vedieť, ak ste si všimli jazykovú chybu.
Prezeráte si ponuky produktu Srdce z vetvičiek s kvietkami a motýlikmi 24 cm. Vidíte ponuku iného produktu? Nahláste nám to